יותר מכל, היתה זו האכזבה. משבר האמון העמוק שהרגשתי כלפי מי שסמכתי עליהם יותר מכל. הם התהלכו במסדרונות בחלוקים לבנים צחורים, דיברו ביניהם במלים לטיניות שלא הבנתי מהן דבר. הם היו בעיניי הסגנים של אלוהים. חיכיתי לכל משפט מהם, לכל בדל אבחנה. והם טעו בגדול. הטעות הזו עלתה למשפחה שלי בחיי אדם.
במאמר זה נעסוק ברשלנות רפואית וביכולת שלכם לזהות האם קיימת לכם עילת תביעה. המאמר אינו מחליף ייעוץ משפטי או רפואי פרטני. זכרו – כל מקרה לגופו.
מהי רשלנות רפואית
רשלנות רפואית היא מצב שבו הצוות הרפואי מטפל בצורה שונה מהאופן שבו רופא סטנדרטי היה מטפל ושכתוצאה מטיפול זה נוצר לחולה נזק. על מנת להוכיח תביעת רשלנות רפואית, יש להראות שיש קשר סיבתי עובדתי בין המעשה של הצוות הרפואי לבין הנזק שנגרם. בנוסף, יש להראות שיש קשר סיבתי משפטי, כלומר שלצוות הרפואי היתה יכולת לצפות את הנזק שנגרם ושהצוות הרפואי היה אחראי שנזק זה לא ייגרם.
5 מצבים של רשלנות רפואית
ככלל, ניתן לחלק את מצבי הרשלנות הרפואית בחלוקה גסה, לחמישה מצבים:
1. שגיאות באבחנה –
במצב זה, הצוות הרפואי לא מאבחן את המחלה הנכונה בזמן. ייתכן מצב שבו הצוות הרפואי יאבחן מחלה מסוימת והיא תתברר כשגויה וייתכן מצב שבו החולה נמצא זמן רב ללא אבחנה.
אנחנו נחפש אילו בדיקות ניתן היה לעשות על מנת לאבחן את המחלה. נברר האם המערכת הרפואית או חברת הביטוח עשו ניסיון לחסוך כסף ולכן המטופל לא נשלח לבדיקה מתאימה. נבדוק באילו פורומים התקיימו ההתייעצויות בעניינו של המטופל והאם היה צריך להרחיב את מעגל ההתייעצויות ולפנות לעמיתים או לדרגים בכירים יותר.
2. מתן טיפול לא מתאים
לאחר שיש אבחנה למחלה, צריך להחליט על דרכי הטיפול. הן רבות ומגוונות ועשויות לכלול מגוון פעולות ביניהן:
מתווה תרופתי – מתן תרופות כימיות או ביולוגיות.
פעולות פולשניות – ביופסיה, ניתוח בהרדמה מלאה, ניתוח בהרדמה חלקית, ניתוח בהרדמה מקומית, צינתור וכדומה.
בדיקות דימות והדמיה – רנטגן, סי טי, MRI, עם חומרים רדיואקטיביים ובלעדיהם.
לכל אחת מדרכי הטיפול יש משמעות בנוגע לסיכויי ההחלמה של המטופל. כל דרך יכולה להיות ההבדל שבין חיים לבין מוות.
3. הידרדרות במצב בעקבות הטיפול
למרבה הצער, לא פעם הטיפול מחמיר את מצבו של החולה. הטיפול התרופתי עשוי להתגלות כלא מתאים, הניתוח מתגלה כמיותר, החולה לא עומד בהרדמה, כריתת האיבר לא היתה הכרחית וכדומה, טיפולי ההקרנות והכימותרפיה הורגים את החולה. בטיפולים אשר תוצאתם מותו של החולה, נברר מדוע לא ניתן הטיפול הרפואי הנכון. אילו מאפיינים בחולה היו אמורים להתגלות ולמנוע את הטיפול השגוי.
4. עומס ורשלנות רפואית
העומס במערכת הבריאות הציבורית הישראלית הוא בעיה אנושה וקטלנית. אבחנות מתפספסות, איברים נכרתים שלא לצורך, תרופות ניתנות במינון לא מתאים, תרופות ניתנות למי שלא צריך להן. הצוות הרפואי עייף ומותש. מוקצה לו זמן זעום לטפל בכל חולה.
זמני ההמתנה לקבלת טיפול רפואי חריגים. על מנת לבוא בפני רופא מומחה יש להמתין חודשים. על מנת לקבל טיפול רפואי דחוף בחדר מיון אפשר לחכות שעות. על מנת לקבל חדר אשפוז אפשר להמתין ימים במסדרון. המערכת הרפואית נמצאת בתת תקינה מזה שנים ארוכות. הצוות הרפואי המטפל לא יכול לעמוד בכל הדרישות ומכאן הדרך לרשלנות רפואית- קצרה.
5. זכות פיצוי כללית אוטומטית
ישנם מספר מצבים שבהם על פי חוק, יינתן לאוכלוסייה פיצוי כללי גם ללא הוכחת אשמה או עניין פרטני. כך למשל במקרה של חיסון פגום שניתן, עירוי דם או טיפול במחלת הגזזת.
כאשר נברר האם יש עילת תביעה ברשלנות רפואית, נתחקר את כל שלבי האבחנה והטיפול במחלה. בעזרת מומחה רפואי מתאים, נאתר את כל הפעולות וכל הטעויות שבהם רופא סביר היה נוהג אחרת משנהג הרופא המטפל. נוכיח כי הרופא המטפל חרג מהסטנדרט הסביר ועל כן התרשל.
לסיכום
תביעות בגין רשלנות רפואית נמצאות במגמת עליה. בכל מצב שבו אתם חושבים כי הצוות הרפואי התרשל בטיפול בכם, מומלץ להתייעץ ולשקול את האפשרות לתבוע פיצוי בעבור הנזק שנגרם לכם. סגל עורכי הדין במשרדנו, אונגר – שווגימן, מומחה בתביעות מהסוג הזה. נשמח ללוותכם ולהשיג עבורכם את הפיצוי המגיע לכם. הטלפון הראשון יהיה באחריותכם, ההמשך, באחריותנו.
![רשלנות רפואית כך תדעו אם ישנה עילה להגשת תביעה](https://us-lawoffice.co.il/wp-content/uploads/2022/12/רשלנות-רפואית-כך-תדעו-אם-ישנה-עילה-להגשת-תביעה.jpg)
רשלנות רפואית עשויה להיגרם בלי כל כוונה מצד הצוות הרפואי. רשלנות רפואית נמדדת לפי הרופא הסביר. נשאל את עצמנו האם הרופא הסביר היה פועל באותו האופן שפעל הצוות הרפואי בעניינכם. זה לא משנה אם הרופא התכוון לפגוע או היה נדיב ואדיב.
הצוות הרפואי והמוסדות הרפואיים מבוטחים בביטוחים לנושא תביעות ברשלנות מקצועית. במרבית המקרים הרופא לא ישלם את הפיצוי מכיסו האישי. חשוב לציין שגם צוות רפואי מקסים יכול לפעול בתוך מערכת שלא מאפשרת לו לקבל החלטות נכונות.
על פניו, נראה שכן. לצורך העניין צריך לבדוק את הנושא לעומקו ולהצטייד בחוות דעת של מומחה רפואי לנושא. במרבית המחלות, לאבחון המוקדם יש השפעה על סיכויי ההחלמה מהמחלה. ככל שהמצב מאובחן מוקדם יותר, כך יש יותר אפשרות למנוע הידרדרות, לטפל ולהבריא את המטופל.
התשובה לכך מורכבת מעט. כפי שאמרנו, על מנת להוכיח רשלנות רפואית יש צורך בהוכחת קשר סיבתי עובדתי וקשר סיבתי משפטי. בשלב הקשר הסיבתי העובדתי נצטרך להוכיח שאם עובר האורח לא היה מזיז אותך, לא היה נגרם השבר השני.
ננסה להשיג צילומי אבטחה מהמקום, עדויות וכדומה. בקשר הסיבתי המשפטי, תישאל השאלה האם לעובר האורח היתה אחריות כלפיך כרופא מטפל או כאדם שסייע לפי תומו. אם לא היית יודע שהוא רופא, האם היית נותן לו לטפל בך? והאם כל רופא אמור לדעת לטפל בשבר ברגליים או שרק מומחה אורתופדי?
אנחנו נפעל על מנת להשיב בחיוב על שתי השאלות. נטען שאם הרופא לא היה ניגש אליך, לא היה נגרם השבר השני. וגם, שרק בגלל האופן שבו הציג את עצמו, נתת לו לטפל בך.
מוכרים מצבים בהם ניתן פיצוי כללי אוטומטי בגין קבלת חיסון. החיסון נגד מחלת הקורונה עדיין לא מוכר ככזה. עם זאת, ייתכן והצוות הרפואי היה צריך לדעת שחיסון אינו מתאים לך במצבך. צריך לבדוק את העובדות ולגבש חוות דעת רפואית מתאימה. לאחר מכן ניתן יהיה לתבוע.